Direcţia de inspecţie judiciară pentru procurori

Nr. lucrare: 2316/IJ/590/DIP/2018

Data: 12 iunie 2018

RAPORT

privind efectuarea unui control tematic
la Direcția Națională Anticorupție

I. DATE GENERALE PRIVIND DESFĂŞURAREA CONTROLULUI

A. MODALITATEA DE STABILIRE A CONTROLULUI, OBIECTIVELE ŞI ECHIPA DE CONTROL

Prin Ordinul nr. 37/26 martie 2018 inspectorul șef al Inspecției Judiciare a dispus efectuarea unui control având ca obiect efectuarea unui control tematic la Secția Judiciară a Direcției Naționale Anticorupție privind situația achitărilor definitive înregistrate în perioada 2016 - semestrul I/2017.

Conform ordinului menționat, controlul s-a efectuat în perioada 23 - 27 aprilie 2018, de către inspectorii judiciari ..., coordonator și ....

Controlul a avut stabilite următoarele obiective:

1. Primirea, înregistrarea și circuitul lucrărilor având ca obiect achitările definitive înregistrate în perioada 2016 - semestrul I 2017, evidența acestor activități;

2. Verificarea îndeplinirii obiectivelor înscrise în programele de activitate vizând perioada 2016 - semestrul I 2017 referitoare la situația achitărilor definitive înregistrate;

3. Verificarea situației achitărilor definitive înregistrate în perioada 2016 - semestrul I 2017 la nivelul Secției judiciare a Direcției Naționale Anticorupție; identificarea în fiecare caz a datei sesizării primei instanțe și a momentului pronunțării soluției definitive;

4. Informările privind hotărârile definitive de achitare, întocmite în temeiul Ordinului procurorului general al Parchetului de pe lângă înalta Curte de Casație și Justiție privind hotărârile definitive de achitare și restituire, pronunțate de instanțe;

5. Măsurile dispuse de procurorii cu funcții de conducere pentru organizarea activității privind achitările definitive înregistrate în perioada 2016 - semestrul 1 2017.

Verificările aferente controlului privesc activitatea desfășurată în materia analizată în anul 2016 şi semestrul I al anului 2017 la nivelul Secției judiciare a Direcției Naționale Anticorupție.

B.NORME INCIDENTE. DATE STATISTICE ÎN MATERIA ANALIZATĂ.

B1. NORME INCIDENTE. Echipa de inspectori a avut în vedere la efectuarea controlului:

Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 43/2002 privind Parchetul Național Anticorupție, aprobată cu modificări prin Legea nr.503/2002, cu modif. și complet. ult. cu referire la art.3 alin.(1) lit.d) și e) – ”Atribuțiile Parchetului Național Anticorupție sunt următoarele : / ... / d) Studierea cauzelor care generează și a condițiilor care favorizează corupția, elaborarea și prezentarea propunerilor în vederea eliminării acestora, precum și pentru perfecționarea legislației penale; e) Elaborarea raportului anual privind activitatea Parchetului Național Anticorupție și prezentarea acestuia în fața Parlamentului”;

Ordinul procurorului general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție nr. 213/15.07.2014 privind organizarea și funcționarea sistemului informațional al Ministerului Public, cu referire la Anexele nr.2 și nr.5 la ordin;

Regulamentul de ordine interioară al DNA, cu referire la art.35 lit.e) și h) și art.37 lit.e) și g) - „ art. 35. Secția judiciară penală are următoarele atribuții : / ... / e) analizează cauzele în care instanțele judecătorești au pronunțat hotărâri de achitare și restituire la procuror și prezintă propuneri corespunzătoare pentru îndepărtarea deficiențelor pe linie ierarhică; h) exercită îndrumarea procurorilor de la serviciile teritoriale ale DNA în activitatea desfășurată de aceștia în faza de judecată a procesului penal”; „ art. 37. Procurorul șef al Secției Judiciare penale are următoarele atribuții : / ... / e) Face propuneri pentru valorificarea datelor rezultate din cauzele judecate / ... / g) Examinează lucrările întocmite de procurorii din cadrul secției și, după caz, lucrările întocmite de procurorii desemnați pentru desfășurarea activității judiciare din cadrul serviciilor teritoriale, propunând măsuri corespunzătoare procurorului ierarhic superior.”;

Ordinul procurorului șef al DNA nr.30/09.04.2008 privind organizarea și funcționarea sistemului informațional la nivelul Direcției naționale Anticorupție.

B2. DATE STATISTICE ÎN MATERIA ANALIZATĂ.

Din documentația pusă la dispoziție inspectorilor judiciari de către conducerea DNA și care a stat la baza raportării indicatorilor de calitate la Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție au rezultat următoarele:

În perioada de referință, respectiv în cursul anului 2016 și în semestrul I 2017 au fost înregistrate un număr total de 201 de inculpați achitați definitiv, dintre care 134 inculpați achitați definitiv în anul 2016 și respectiv 67 în semestrul I 2017.

Din cei 134 inculpați achitați definitiv în anul 2016, 66 inculpați au fost achitați în temeiul art.16 alin.(1) lit.b) C.p.p., 60 inculpați au fost achitați în temeiul art.16 alin.(1) lit.c) C.p.p., 5 inculpați au fost achitați în temeiul art.16 alin.(1) lit.a) C.p.p., 3 inculpați au fost achitați în temeiul art.181 C.p.(1969).

Din cei 67 inculpați achitați definitiv în anul 2017, 48 inculpați au fost achitați în temeiul art.16 alin.(1) lit.b) C.p.p., 8 inculpați au fost achitați în temeiul art.16 alin.(1) lit.c) C.p.p., 10 inculpați au fost achitați în temeiul art.16 alin.(1) lit.a) C.p.p., 1 inculpat a fost achitat în temeiul art.16 alin.(1) lit.d) C.p.p.

II.PROBLEMATICA IDENTIFICATĂ PE PARCURSUL CONTROLULUI PRIN RAPORTARE LA OBIECTIVELE STABILITE

Urmare verificărilor efectuate și analizării datelor solicitate de către inspectorii judiciari și puse la dispoziție de către conducerea DNA facem următoarele constatări:

II.A. În ceea ce privește situația statistică a achitărilor în perioada de referință se constată următoarele referitoare la:

II.A.1 analiza comparativă a inculpaților achitați prin raportare la următoarele perioade 2015-2016, sem.I 2016 – sem.I 2017:

În anul 2015 au fost 96 inculpați achitați, iar în anul 2016 un număr total de 134 inculpați achitați, constatându-se o creștere de 39,58 %.

Din totalul de 96 inculpați achitați în anul 2015 și respectiv 134 inculpați achitați în anul 2016 , un număr de 13 inculpați au fost achitați în anul 2015 în temeiul art.16 lit.a) C.p.p, respectiv un număr de 5 inculpați au fost achitați în anul 2016 în temeiul art.16 lit.a) C.p.p, ceea ce denotă o scădere de 61,53%, un număr de 28 inculpați au fost achitați în anul 2015 în temeiul art.16 lit.b) C.p.p., respectiv un număr de 66 inculpați au fost achitați în anul 2016 în temeiul art.16 lit.b) C.p.p., ceea ce denotă o creștere de 135,71%, un număr de 32 inculpați au fost achitați în anul 2015 în temeiul art.16 lit.c) C.p.p., respectiv un număr de 60 inculpați au fost achitați în anul 2016 în temeiul art.16 lit.c) C.p.p, ceea ce denotă o creștere de 87,5%, un număr de 20 inculpați au fost achitați în anul 2015 în temeiul art.16 lit.d) C.p.p, respectiv niciun inculpat achitat în anul 2016 în temeiul art.16 lit.d) C.p.p., ceea ce denotă o scădere de 100%.

În semestrul I 2016, un număr total de 104 inculpați au fost achitați, iar în semestrul I 2017, un număr total de 67 inculpați, ceea ce denotă o scădere de 35,57%.

Din totalul celor 104 inculpați achitați în sem. I 2016 și respectiv 67 inculpați achitați în sem.I 2017, un număr de 2 inculpați au fost achitați în sem. I 2016 în temeiul art.16 lit.a) C.p.p, respectiv un număr de 10 inculpați au fost achitați în sem.I 2017 în temeiul art.16 lit.a) C.p.p, ceea ce denotă o creștere de 400%, un număr de 42 inculpați au fost achitați în sem. I 2016 în temeiul art.16 lit.b) C.p.p., respectiv un număr de 46 inculpați au fost achitați în sem.I 2017 în temeiul art.16 lit.b) C.p.p., ceea ce denotă o creștere de 9,52%, un număr de 60 inculpați au fost achitați sem. I 2016 în temeiul art.16 lit.c) C.p.p., respectiv un număr de 9 inculpați au fost achitați în sem.I 2017 în temeiul art.16 lit.c) C.p.p, ceea ce denotă o scădere de 85%, niciun inculpat achitat în sem. I 2016 în temeiul art.16 lit.d) C.p.p, respectiv un inculpat achitat în sem.I 2017 în temeiul art.16 lit.d) C.p.p.

Totodată se constată inadvertențe la raportarea exactă a numărului de inculpați achitați defalcat pe temeiuri de achitare, respectiv pe semestrul I 2017, în temeiul art.16 lit.b) C.p.p. au fost raportați tabelar un număr de 47 de inculpați achitați, în Analiza indicatorilor de calitate pe semestrul I 2017 au fost raportați 48 de inculpați, constatându-se că în realitate sunt un număr de 46, întrucât un inculpat față de care s-a întocmit referatul de achitare nr. .../III/4/2017 din 29.06.2017 a fost achitat în temeiul art.16 lit.c) C.p.p. și nu în temeiul art.16 lit.b) C.p.p., ceea ce a provocat și o raportare eronată cu privire la numărul de inculpați achitați în temeiul art.16 lit.c) C.p.p. pe semestrul I 2017, respectiv 8, în loc de 9 inculpați câți erau în realitate.

Având în vedere că perioada de referință a controlului a prezentului control a vizat doar semestrul I 2017, nu se pot face aprecieri asupra acurateței datelor raportate anual și consemnate inclusiv în raportul anual de activitate a DNA pe anul 2017 și nicio analiză comparativă riguroasă cu anul 2016.

II.A.2. analiza comparativă a inculpaților reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu achitați prin raportare la următoarele perioade 2015-2016, sem.I 2016 – sem.I 2017.

În anul 2015 au fost 2 inculpați achitați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu (1 inculpat în sem.I 2015, 1 inc. în sem.II 2015), iar în anul 2016 un număr total de 6 inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu achitați (6 inc. în sem.I 2016), constatându-se o creștere de 200 %.

În semestrul I 2016, un număr total de 6 inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu au fost achitați, iar în semestrul I 2017, un număr total de 5 inculpați, ceea ce denotă o scădere de 16,66%.

În ceea ce privește raportarea semestrială a fiecărui an, respectiv sem.I 2015, sem.I 2016 și sem.I 2017 se constată o creștere de 500% a numărului de inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu în sem.I 2016 față de sem.I 2015 și respectiv o creștere de 400% a numărului de inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu în sem.I 2017 față de sem.I 2015 și respectiv o scădere de 16,66% a numărului de inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu în sem.I 2017 față de sem.I 2016.

Trebuie precizat faptul că potrivit datelor comunicate procurorului general în Analiza indicatorilor de calitate pe anul 2016 din totalul de 134 de inculpați achitați definitiv au fost raportați doar 3 inculpați achitați definitiv reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu, în realitate numărul acestora fiind de 6, conform datelor puse la dispoziția echipei de inspectori judiciari (tabele și referate de achitare).

II.B. În ceea ce privește informările întocmite cu privire la soluțiile de achitare definitive în raport de exigențele Anexei 2 la Ordinul nr.213/2014.

Conform Anexei nr. 2 la Ordinul nr.213/2014 care reglementează modalitatea de informare a organelor ierarhic superioare cu privire la cauzele în care instanțele de judecată au pronunțat hotărâri definitive de achitare, în ipoteza în care urmărirea penală a fost efectuată sau supravegheată de procurorii din cadrul Direcției Naționale Anticorupție, cauzele în care s-au pronunțat soluții definitive de achitare „vor fi verificate de procurorii șefi ai compartimentelor din cadrul acestei direcții/ (...) / care vor întocmi câte o notă pentru fiecare caz.” (pct. 5 la Anexa nr. 2)

În ceea ce privește conținutul acestor note, acesta este reglementat la pct. 1 din Anexa nr. 2 în sensul că se examinează dosarul (nu doar minuta) în care s-a pronunțat hotărârea definitivă de achitare și se fac aprecieri asupra temeiniciei și legalității soluției procurorului.

Când se constată că trimiterea în judecată s-a dispus în mod nejustificat se vor stabili răspunderi și se vor lua sau, după caz, se vor propune măsurile care se impun.

Informarea cuprinzând aprecierile făcute și măsurile luate se va înainta în cazul hotărârilor definitive de achitare, de îndată după redactarea hotărârii.

În cazurile de achitare se va înainta și dosarul instanței împreună cu informarea.

După primirea notelor, procurorii care centralizează datele le vor lua în evidență, informând pe cale ierarhică conducerea Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție despre toate cazurile în care s-au constatat deficiențe în activitatea procurorului. (pct. 7 la Anexa nr. 2)

II.B. a) respectarea condițiilor de formă a informărilor privind soluțiile de achitare:

- titulatura lucrării întocmite: conform celor precizate anterior în toate situațiile privind soluții de achitare totală definitive, informarea se impune a fi intitulată notă. Din verificări a rezultat că fără excepție în toate cazurile procurorii au întocmit referate „privind achitarea inculpatului X, Y, ... ” „ privind soluția de achitare pronunțată în dosarul nr. ... al DNA ...”, ceea ce denotă o lipsă de preocupare pentru acuratețea formei actelor întocmite la nivelul Secției Judiciare din cadrul DNA atât la nivelul procurorilor cu funcții de execuție cât și la nivelul procurorilor cu funcții de conducere.

- data întocmirii lucrărilor în raport de data rămânerii definitive a hotărârilor judecătorești și de data motivării acestora: din verificări a rezultat că toate informările privind soluțiile de achitare definitive au fost întocmite la o dată apropiată de data rămânerii definitive a hotărârilor de achitare, regăsindu-se inclusiv referate privind analiza soluțiilor nedefinitive de achitare a unor inculpați. (de exemplu: referatul nr. .../III/4/2015, referatul nr. .../III/4/2015, referat nr. .../III/4/2015, referat nr. .../III/4/2015, referat nr. .../III/4/2016), referatele, purtând aceleași numere, întocmite după data pronunțării hotărârii neconținând date în plus față de cele vizând soluțiile de achitare nedefinitive, ceea ce susține concluzia că în realitate nu a fost efectuată nicio analiză asupra imputabilității soluției de trimitere în judecată în raport de argumentele instanței de control judiciar.

Astfel, în concret au rezultat următoarele date:

Nr. crt	Nr. lucrare III/4	Anul lucrării	Data redactării lucrării	Data pronunțării hotărârii definite	Data motivării hotărârii definitive
1	...	2015	20.04.2016	28.03.2016	29.03.2016
2	...	2015	07.04.2016	03.03.2016	15.03.2016
3	...	2016	20.01.2016	08.01.2016	20.05.2016
4	...	2016	16.02.2016	09.02.2016	05.04.2016
5	...	2016	15.02.2016	03.02.2016	10.02.2016
6	...	2016	22.02.2016	10.02.2016	16.03.2016
7	...	2016	04.03.2016	19.02.2016	04.08.2016
8	...	2016	18.03.2016	04.03.2016	26.04.2016
9	...	2016	28.03.2016	15.03.2016	17.05.2016
10	...	2016	07.04.2016	03.03.2016	03.03.2016
11	...	2016	07.04.2016	28.03.2016	02.05.2017
12	...	2016	12.04.2016	23.02.2016	05.04.2016
13	...	2016	13.04.2016	30.03.2016	15.12.2016
14	...	2016	13.06.2016	03.02.2016	17.08.2016
15	...	2016	13.04.2016	21.03.2016	01.02.2017
16	...	2016	20.04.2016	24.02.2016	22.07.2016
17	...	2016	12.05.2016	03.05.2016	05.09.2016
18	...	2016	19.05.2016	01.11.2016	22.11.2016
19	...	2016	02.06.2016	29.04.2016	20.05.2016
20	...	2016	06.06.2016	26.05.2016	09.01.2017
21	...	2016	06.06.2016	08.04.2016	09.05.2016
22	...	2016	27.06.2016	25.02.2016	13.05.2016
23	...	2016	27.06.2016	24.03.2016	05.04.2016
24	...	2016	01.07.2016	15.01.2016	15.02.2016
25	...	2016	08.07.2016	30.06.2016	03.04.2018
26	...	2016	10.11.2016	14.10.2016	29.11.2016
27	...	2016	15.12.2016	02.11.2016	29.11.2016
28	...	2016	19.12.2016	17.11.2016	neredactată
29	...	2016	14.12.2016	05.12.2016	22.05.2017
30	...	2016	28.12.2016	14.09.2016	10.07.2017
31	...	2016	22.12.2016	29.09.2016	21.11.2016
32	...	2016	28.12.2016	23.12.2016	19.10.2017
33	...	2017	26.01.2017	07.12.2016	16.01.2017
34	...	2017	25.01.2017	10.01.2017	02.05.2017
35	...	2017	20.01.2017	12.01.2017	26.01.2017
36	...	2017	21.03.2017	14.02.2017	06.03.2017
37	...	2017	21.03.2017	13.02.2017	14.03.2017
38	...	2017	23.03.2017	09.03.2017	09.03.2017
39	...	2017	27.03.2017	14.02.2017	27.06.2017
40	...	2017	03.04.2017	23.03.2017	13.06.2017
41	...	2017	06.04.2017	31.03.2017	26.06.2017
42	...	2017	11.04.2017	03.04.2017	26.04.2017
43	...	2017	25.04.2017	19.04.2017	25.04.2017
44	...	2017	15.05.2017	08.05.2017	12.06.2017
45	...	2017	22.05.2017	15.05.2017	18.10.2017
46	...	2017	18.05.2017	05.05.2017	15.06.2017
47	...	2017	06.06.2017	17.05.2017	neredactată
48	...	2017	07.06.2017	31.05.2017	31.07.2017
49	...	2017	12.06.2017	08.06.2017	01.08.2017
50	...	2017	20.06.2017	15.06.2017	17.07.2017
51	...	2017	20.06.2017	07.06.2017	10.07.2017
52	...	2017	26.06.2017	20.04.2017	27.09.2017
53	...	2017	29.06.2017	23.06.2017	02.04.2018
54	...	2017	04.07.2017	13.04.2017	02.05.2017
55	...	2017	06.07.2017	23.03.2017	14.04.2017
56	...	2017	06.07.2017	21.06.2017	08.11.2017
57	...	2017	07.07.2017	28.06.2017	10.11.2017
58	...	2017	07.07.2017	28.06.2017	16.10.2017

Se constată că în 9 din 58 de lucrări privind analiza soluțiilor de achitare, respectiv într-un procent de 15.51%, hotărârile judecătorești definitive au fost redactate nu în anul pronunțării (2016), ci în următorul an (2017), ceea ce ar fi impus ca analiza făcută în conformitate cu Anexa nr.2 la Ordinul nr.213/2014 să fie făcută în anul redactării hotărârii respective și nu în anul pronunțării minutei, cu efecte implicite asupra acurateței datelor ce sunt raportate în Analiza indicatorilor de calitate, întocmite conform Anexei nr.5 la Ordinul nr.213/2014 , prin afectarea posibilității de a stabili obiectiv imputabilitatea.

Din această perspectivă, se constată ca vulnerabilitate, necorelarea dispozițiilor Ordinului nr.213/2014 cu situația faptică stabilită în urma prezentului control, ceea ce ar impune ca emitentul Ordinului nr.213/2014, respectiv procurorul general al PÎCCJ să analizeze și să dispună o soluție privind posibilitatea referirii la date statistice aferente unui an anterior în analiza viitoare a indicatorilor de calitate, tocmai pentru a nu se omite nicio cauză care ar putea vulnerabiliza trimiterile în judecată ulterioare.

În justificarea datei întocmirii referatelor de achitare, procurorul șef al Secției Judiciare Penale din cadrul DNA a pus la dispoziția echipei de inspectori Ordinul nr. 30/09.04.2008 al procurorului șef al DNA privind organizarea și funcționarea sistemului informațional la nivelul DNA, care prevede la art. 1 pct. I lit. C) sublit. a) că se comunică de îndată de către secțiile ori serviciile teritoriale, ai căror procurori au participat la judecarea cauzei, prin fax, telefon sau poșta electronică la Secția Judiciară Penală situaţia cazurilor de inculpați față de care instanțele de judecată au pronunțat hotărâri de achitare, ce cuprinde numărul, data și structura direcției care a emis rechizitoriul, opinia privind legalitatea ori temeinicia soluției, după caz, opinia privind exercitarea unei căi de atac, respectiv mențiunea privind rămânerea definitivă a hotărârii. Ulterior se transmite copia minutei.

Hotărârea definitivă de achitare va fi însoțită de o informare ce va cuprinde mențiunile prevăzute în Anexa nr. 2 a Ordinului procurorului general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție nr. 229/2007, atunci când procurorul care a întocmit rechizitoriul și cel care a participat la judecata în ultima instanță fac parte din aceeași structură a direcției. În cazul în care fac parte din structuri diferite, Secția Judiciară va trimite hotărârea ( n.n. definitivă de achitare) structurii care a întocmit rechizitoriul în vederea întocmirii și comunicării informării menționate.

Informarea va fi întocmită de procurorul șef al secției ori serviciului teritorial care a întocmit rechizitoriul, respectiv de procurorul ierarhic superior care are competența de verificare a actului de trimitere în judecată, conform prevederilor legale atunci când procurorul șef a emis rechizitoriul.

Secția Judiciară va examina informările și va întocmi o notă cuprinzând aprecierile privind legalitatea și temeinicia hotărârii, măsurile ce se impun a fi luate și opinia divergentă a structurii care a emis rechizitoriul. Pentru fundamentarea acesteia poate solicita și transmiterea dosarului cauzei.

Nota va fi prezentată procurorului șef adjunct direcție care coordonează și controlează activitatea secției corespunzător repartizării stabilite prin ordinul procurorului șef direcție.

Analizând conținutul acestui ordin (Ordinul nr.30/2008) se constată că referatele privind soluțiile de achitare nedefinitive, întocmite și prezentate echipei de control nu se conformează comunicărilor prevăzute de acest ordin care se fac prin fax, telefon sau poștă electronică, ceea ce denotă că Ordinul nr. 30/2008 urmărește transmiterea rapidă a unor minime informații privind o soluție de achitare nedefinitivă, aceasta putând fi făcută inclusiv verbal și nefiind necesar să îmbrace forma informării prevăzute de Anexa nr. 2 la Ordinul nr. 229/2007, anexă preluată cu modificări și de Ordinul nr. 213/2014.

Mai mult, se constată că în ipoteza precizată a fost identificat referatul nr. .../III/4/2016 întocmit la o dată anterioară rămânerii definitive a hotărârii de achitare, respectiv la data de 19.05.2016, în condițiile în care soluția de achitare definitivă a fost dispusă prin decizia penală nr. .../01.11.2016 a Curții de Apel Cluj, redactată la data 20.11.2016.

În atare împrejurări se poate aprecia, cu grad ridicat de rezonabilitate că nu a existat după rămânerea definitivă a hotărârii de achitare nicio analiză efectivă a soluției.

În ceea ce privește informările impuse de Anexa nr. 2 la Ordinul nr. 213/2014 se constată că Ordinul nr. 30/2008 respectă exigențele de formă inclusiv din perspectiva titularului acestui gen de lucrări, care trebuie să fie un procuror cu funcție de conducere.

Nota la care face referire art. 1 pct. I lit. C) sublit. a) din Ordinul nr. 30/2008 nu substituie notele impuse de pct. 5 din Anexa nr. 2 la Ordinul nr. 213/2014, constatând de altfel că, deși s-au solicitat toate ordinele procurorului șef DNA care reglementează activitatea judiciară penală a Direcției, nu a fost pus la dispoziția echipei de inspectori judiciari vreun ordin care să reglementeze organizarea și funcționarea sistemului informațional la nivelul DNA după apariția Ordinului nr. 213/2014.

Se constată de asemenea că în planul de activitate al Secției Judiciare Penale din cadrul DNA au fost prevăzute analize semestriale ale soluțiilor definitive de achitare și restituire în sarcina procurorului șef secție, constatându-se urmare verificărilor că acestea conțin prin cumulare, urmare a aplicării metodei copy-paste, toate referatele privind soluțiile de achitare întocmite de procurorii de ședință.

Prin urmare, nota la care face referire Ordinul nr. 30/2008 corespunde analizelor semestriale privind soluțiile de achitare și restituire definitive și numai în această situație, pentru fundamentarea acesteia se reglementează dreptul de opțiune a procurorului șef secție de a solicita dosarul cauzei.

Rezultă așadar că informarea la care face referire Ordinul nr. 30/2008, neabrogat la data efectuării controlului și care își menține valabilitatea asupra dispozițiilor preluate din Ordinul nr.229/2007 și care au fost menținute și de Ordinul nr.213/2014, trebuie să respecte exigențele Anexei nr. 2 la Ordinul nr. 213/2014, ceea ce impune întocmirea informării pe baza dosarului de instanță.

Concluzia se justifică în contextul apariției Ordinului nr. 213/2014 privind organizare și funcționarea sistemului informațional al Ministerului Public prin inexistența unor prevederi contrare sau diferite în conținutul Anexei nr. 2 la acest ultim ordin sub aspectul analizării soluției procurorului de trimitere în judecată din perspectiva imputabilității, față de conținutul Anexei nr. 2 la Ordinul nr. 229/2007.

În conformitate cu dispozițiile Ordinului nr. 30/2008 care transpune la nivelul DNA dispozițiile Ordinului nr. 229/2007 privind organizarea și funcționarea sistemului informațional al Ministerului Public, dispoziții anterior redate în conținutul prezentului raport, se constată că acestea impun ca în ipoteza în care rechizitoriile sunt întocmite la nivelul structurilor teritoriale ale DNA, atunci acestea din urmă prin procurorii șef servicii întocmesc informările prevăzute în Anexa nr 2 la Ordinul nr. 229/2007. Din verificările efectuate au rezultat situații în care dispozițiile art. 1 pct. I lit. C) sublit. a) alin. 3 teza a II-a au fost încălcate în sensul că procurori din cadrul Secției judiciare penale de la nivelul Structurii Centrale a DNA au întocmit referatele de achitare (informările impuse de Anexa nr. 2 la Ordinul nr. 229/2007), deși rechizitoriile fuseseră emise la nivelul serviciilor teritoriale ale DNA. (de exemplu: referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2016).

Prin această încălcare a dispozițiilor ordinului intern al DNA nu s-a produs doar o nerespectare a ordinelor procurorului șef DNA, ci a fost eliminată posibilitatea ca procurorii de caz de la nivelul serviciilor teritoriale precum și procurorii șefi ai acestor servicii, să poată analiza cauzele care au generat soluția de achitare și să aprecieze asupra măsurilor concrete care să prevină vulnerabilizarea trimiterilor în judecată la nivelul serviciilor teritoriale.

Mai mult, din analiza tuturor actelor puse la dispoziția echipei de inspectori judiciari se constată că nu au existat informări de la nivelul Structurii Centrale către serviciile teritoriale în ipotezele la care s-a făcut referire cu titlu exemplificativ mai sus, cu privire la analiza imputabilității procurorului a acestor soluții de achitare definitive.

- efectuarea analizei prevăzute de Anexa nr.2 la Ordinul nr.213/2014 pe baza dosarului de instanță:

Urmare a verificărilor efectuate se contată că niciunul din referatele întocmite de procurorii de ședință din cadrul structurilor teritoriale ale DNA sau din cadrul Structurii Centrale a DNA nu a avut la bază, în vederea unei analize concrete a imputabilității soluției de achitare procurorului care a emis rechizitoriul, dosarul de instanță al cauzei. De altfel, din precizările făcute de procurorul șef Secție Judiciară a DNA rezultă că „aceste dosare nu s-au solicitat la momentul întocmirii referatelor de achitare și analizelor privind soluțiile de achitare definitive” și că „referatele de achitare și analizele privind achitările definitive s-au întocmit în baza mapelor constituite pentru fiecare cauză, a fișelor de ședință și a mențiunilor din sistemul ECRIS, care împreună cuprind dosarul cauzei în integralitate.”

Așadar se constată o nerespectare vădită a Ordinului nr. 213/2014 cât și a propriului ordin emis la nivelul DNA privind organizarea și funcționarea sistemului informațional al structurii specializate, atestând o lipsă de preocupare din partea procurorilor cu funcții de conducere ai Secției Judiciare a DNA cât și a procurorului șef DNA, care, în perioada de referință (2016 – semestru I 2017) nu au luat nicio măsură în vederea actualizării prevederilor Ordinului nr.30/2008, urmare a apariției Ordinului nr. 213/2014 și nici în vederea respectării dispozițiilor Ordinului nr. 213/2014 privind întocmirea informărilor privind soluțiile de achitare pe baza dosarelor de instanță, dispoziții care au fost preluate identic din Ordinul nr. 229/2007.

- magistrații procurori semnatari ai lucrărilor: conform prevederilor pct. 5 la Anexa nr. 2 la Ordinul nr. 213/2014 acestea trebuiau întocmite de procurorii cu funcții de conducere din cadrul Direcției, condiție esențială prevăzută și de Ordinul nr. 30/2008 al procurorului șef DNA, care a preluat dispozițiile echivalente din Anexa nr. 2 la Ordinul nr. 229/2007. Urmare a verificărilor efectuate se constată că acestea au fost întocmite exclusiv de către procurorii de ședință care au participat la judecarea cauzelor la fond și/sau în apel, iar dacă aceștia aveau funcții de conducere informările au fost întocmite în considerarea calității lor de procurori de ședință în cauzele respective și nu în condițiile impuse de Ordinul nr. 213/2014, de exemplu: referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2016.

- momentul raportării statistice a soluției de achitare și respectarea criteriilor de cartare a lucrărilor întocmite: din verificările efectuate a rezultat împrejurarea că au fost înregistrate în evidența statistică soluțiile de achitare definitive în concordanță cu prevederile Ordinului nr. 213/2014, cu următoarele excepții: în cazurile descrise de referatele nr. .../III/4/2015 și .../III/4/2015, au fost luate în evidența scriptică în anul 2015 soluțiile de achitare fiind nedefinitive, însă raportarea acestora s-a făcut în anul 2016. Totodată a fost identificat referatul nr. .../III-4/2016, ce are la bază informarea nr. .../III/4/2015 a DNA ST Galați, întocmit la data de 12.04.2016, precum și referatul nr. .../III/2/2014 al DNA ST Craiova, întocmit în 28.06.2016 și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/2016 și referatul nr. .../III/2/2014 al DNA ST Craiova, întocmit în 22.12.2016 și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/2016 din 28.12.2016.

Aceste situații descrise, duc la concluzia că în realitate în evidența scriptică a cazurilor de inculpați achitați, se are în vedere data pronunțării hotărârii nedefinitive de achitare, dată în funcție de care se întocmește un referat inițial privind soluția de achitare nedefinitivă, iar, ulterior, dacă aceasta se confirmă în căile de atac, raportarea se face pe numărul vechi de lucrare.

Nu în ultimul rând se constată că la nivelul serviciilor teritoriale, cartarea referatelor nu respectă Ordinul nr.24/23.04.1997 al procurorului general al PÎCCJ privind aprobarea nomenclatorului arhivistic al grupării în dosare a documentelor întocmite în activitatea Ministerului Public, cu modif.și completările ulterioare, lucrările fiind înregistrate la alte indicative (III/2 - declarațiile privind căile de atac, III/13 - cauze fără participarea procurorului în instanță și respectiv diverse lucrări în legătură cu activitatea judiciară) – de ex: referatul nr. .../III/2/2016 al ST Constanța și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/2016, referatul nr. .../III/13/2016 al ST Ploiești și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/2016, referatul nr. .../III/13/2016 al ST Tg. Mureș și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/2016; referatul nr. .../III/2/2014 al ST Craiova și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/2016; referatul nr. .../III/13/2016 al ST ST Tg. Mureș și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/2016; referatul nr. .../III/2/2016 al ST Constanța și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/; referatul nr. .../III/13/2016 al ST Tg. Mureș și înregistrat la Structura Centrală sub nr. .../III/4/2016.

II.B. b) respectarea condițiilor de fond a informărilor privind soluțiile de achitare. Verificările au vizat conformitatea conținutului cu prevederile Anexei 2 la Ordinul nr.213/2014 din perspectiva:

- existenței aprecierilor asupra legalității și temeiniciei soluției procurorului de trimitere în judecată a inculpatului/inculpaților achitați, în vederea stabilirii eventualei răspunderi (analiza imputabilității).

În conformitate cu prevederile Anexei nr. 2 la Ordinul nr. 213/2014 nota procurorului cu funcție de conducere din cadrul DNA, conținând informarea privind soluția de achitare trebuie să conțină aprecieri asupra temeiniciei și legalității soluției procurorului, și nu asupra legalității și temeiniciei hotărârii judecătorești de achitare sau asupra judecătorilor cauzei.

Cu foarte puține excepții (referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2017, referate prin care s-au apreciat ca imputabile soluțiile procurorului de trimitere în judecată, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2017) niciun referat întocmit de către procurorii de ședință nu conține aprecieri motivate efectiv și corespunzător asupra imputabilității soluției procurorului (au fost identificate cazuri în care referatele preiau prin metoda copy-paste motivarea hotărârii definitive sau minutele pronunțate de instanța de fond și de apel– referatul nr. .../III/2/2016, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2015, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2017 sau preiau prin metoda copy-paste motivarea căilor de atac declarate de DNA - referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2017), fiind întocmite într-o proporție covârșitoare pe baza hotărârilor definitive nemotivate și existând însă aprecieri referitoare la legalitatea și temeinicia hotărârilor judecătorești sau, mai mult, la judecătorii cauzelor.

De exemplu:

- „deși a fost admis apelul Direcției Naționale Anticorupție, hotărârea instanței de control judiciar este netemeinică / ... / Până la acest moment decizia instanței de apel nu este motivată.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „menționăm că soluția definitivă de achitare a fost dispusă în complet de divergență, unul dintre judecători având opinia că în cauză se impune admiterea apelului declarat de procuror și condamnarea inculpatului pentru infracțiunea imputată” – (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „Dat fiind că în cazul unei soluții de achitare este firesc ca argumentația din rechizitoriu mai mult sau mai puțin să se reflecte, după cum o soluție de achitare cu argumentele apărării în mod similar se regăsește într-o astfel de hotărâre, neputând exista o a treia variantă de interpretare, deoarece motivațiile sunt aceleași și într-un caz și în altul / ... / Până la acest moment decizia instanței de apel nu a fost încă motivată.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „Până la data întocmirii prezentului referat decizia penală nr. 260 din data de 10.02.2016 pronunțată de Curtea de Apel București – Secția a I-a penală în dosarul nr. .../93/2014 nu a fost motivată” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „Apreciem ca fiind netemeinică hotărârea atacată, sub aspectul soluției de achitare a inculpatului ..., dat fiind faptul că din probatoriul administrat rezultă fără dubiu că inculpatul se face vinovat de comiterea infracțiunilor pentru care a fost trimis în judecată, astfel cum acestea au fost reținute în actul de inculpare, situație în care soluția de achitare a acestuia este greșită, impunându-se achitarea inculpatului /... / La data întocmirii prezentului referat hotărârea instanței de apel nu era motivată.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „La soluționarea cauzei în apel, care a avut loc pe rolul Curții de Apel Constanța, Direcția Națională Anticorupție – Serviciul Teritorial Constanța a fost reprezentată de procuror ..., care a susținut situația de fapt și încadrarea în drept, și a cerut menținerea soluției de condamnare a inculpaților la pedeapsa închisorii și respingerea ca nefondate a apelurilor inculpaților. Până la acest moment nu a fost motivată decizia Curții de Apel Constanța ” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

-„Apreciem însă că nici instanța de fond, nici instanța de control judiciar nu au ținut seama de probele administrate în cursul urmăririi penale / ... / Hotărârea instanței de apel este definitivă.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016 – la întocmirea acestui referat procurorul a avut la dispoziție hotărârea definitivă motivată nefiind însă solicitat dosarul cauzei.);

- „Menționăm că soluția definitivă de achitare a fost dispusă în complet de divergență, unul dintre judecători având opinia că în cauză se impune admiterea apelului declarat de procuror și condamnarea inculpaților pentru infracțiunile imputate. ” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „Soluția este definitivă, însă în opinia mea este discutabilă, având în vedere că între primul ciclu procesual și cel de-al doilea nu au intervenit elemente noi care să conducă la o soluție diametral opusă. / ... / probele avute în vedere la condamnarea lui ... îl vizează în egală măsură și pe inculpatul ..., fapt care face ca soluția de achitare în ceea ce-l privește pe acesta din urmă să fie cel puțin surprinzătoare.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „În mod greșit s-a dispus achitarea inculpatului .... / ... / Până la data întocmirii prezentului referat decizia penală nr. ...din data de ....2016 pronunțată de Curtea de Apel București – Secția a II-a Penală în dosarul nr. .../116/2015, nu a fost motivată. ” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „Soluțiile de achitare dispuse de către instanța de fond și confirmate de instanța de apel sunt netemeinice fiind consecința unei interpretări eronate, selective și necoroborate a materialului probator administrat în cauză. / ... / De altfel, ambele instanțe au ignorat declarațiile martorilor audiați ” - (Referat de achitare nr. 2400/III/4/2016);

- „În opinia judecătorului care a motivat hotărârea pronunțată de Curtea de Apel Craiova – magistrat cu puternice legături în județul Gorj – inculpatul ...în calitate de viceprimar, deși semnează în locul primarului nu trebuie să răspundă pentru actul fals folosit pentru obținerea de bani din Bugetul Comunității Europene”, „ (...)Motivarea instanței este surprinzătoare deoarece adeverința a fost emisă tocmai în acest scop. Și mai surprinzătoare este soluția pronunțată de instanța de control judiciar.....”, „(...) Soluția pronunțată de Curtea de Apel Craiova în ceea ce-l privește pe inculpatul ... este netemeinică, nelegală și lipsită de suport probatoriu, dar este definitivă.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2016);

- „Soluția de achitare credem că este consecința evaluării incomplete a materialului probator și a preluării apărărilor formulate de către inculpat, fără cenzurarea lor prin prisma actelor aflate la dosar.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2017);

- „Considerăm că soluția definitivă de achitare a celor doi inculpați, încă nemotivată, este greșită, prin prisma argumentelor dezvoltate supra.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2017);

- „Soluția inițială de respingere a apelului a fost pronunțată de completul format din doamnele judecător ...și ..., apelul disjuns fiind repartizat spre soluționare completului format din judecătorii ... (președinte) și .... Întrucât doamnele judecător ...și ...formează în mod obișnuit un complet de apel este posibil ca decizia definitivă ce s-a pronunțat cu privire la inculpatul ... să fi fost influențată de viziunea pe care a avut-o asupra cauzei completul de apel prezidat de jud. ....”- (Referat de achitare nr. .../III/4/2017);

- „Decizia Înaltei Curți de Casație și Justiție nu este motivată. Apreciez că soluțiile de achitare nu sunt imputabile procurorului, iar probele au fost greșit interpretate de instanță.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2017);

- „Până în prezent, decizia Înaltei Curți de Casație și Justiție nu este motivată. Apreciez că soluțiile de achitare nu sunt imputabile procurorului.” - (Referat de achitare nr. .../III/4/2017).

Se constată că analizele efectuate asupra imputabilității procurorului a soluției de trimitere în judecată au fost așadar formale în contextul descris anterior, pornind de la presupuneri și comentarii pe text, pe care procurorii de ședință le-au făcut în raport de hotărârile instanțelor de fond și de soluțiile pronunțate în ultima cale de atac, soluții în proporție covârșitoare nemotivate la momentul întocmirii referatelor de achitare, identificându-se situații în care hotărârea instanței de ultim grad contrazice flagrant presupunerile procurorului de ședință, în sensul că achitarea nu a fost ca urmare, de exemplu a unei dezincriminări a faptei, ci a săvârșirii unei fapte care nu e prevăzută de legea penală fiind faptă contravenţională (referat nr. .../III/4/2016), sau situații în care procurorul de ședință recunoaște că nu poate presupune rezonabil care a fost în concret temeiul achitării arătând „întrucât până la data întocmirii prezentului referat decizia penală prin care ... a fost achitat în temeiul art. 16 lit. a C.p.p.nu a fost motivată, putem doar estima că acest caz de achitare s-ar întemeia pe inexistența prejudiciului / ... / Vom completa această informare la momentul comunicării motivelor care au stat la baza achitării inculpatului și vă transmitem concluziile scrise depuse de noi la Curtea de Apel Târgu Mureș” - referat nr. .../III/4/2017; „Întrucât decizia instanței de control judiciar nu este redactată, la acest moment nu se cunosc motivele avute în vedere în fundamentarea soluției de achitare” - referat nr. .../III/4/2017; „până în prezent hotărârea nu a fost motivată, astfel că nu pot fi expuse considerentele avute în vedere de instanța de control judiciar la pronunțarea soluției” - referat nr. .../III/4/2017.

II.C. În ceea ce privește circuitul dosarelor în care s-au pronunțat hotărâri definitive de achitare în sensul stabilirii duratei de soluționare a cauzelor, în raport de data sesizării primei instanțe, până la rămânerea definitivă, se constată conform Anexei la prezentul raport de control că:

- un număr de 48 de inculpați achitați definitiv în anul 2016 au fost trimiși în judecată prin rechizitorii mai vechi de 5 ani față de data prezentei analize, dintr-un total de 134 inculpați achitați , ceea ce reprezintă 35,82% din totalul numărului de inculpați achitați definitiv;

- un număr de 21 de inculpați achitați definitiv în anul 2016 au fost trimiși în judecată prin rechizitorii mai vechi de 5 ani față de data prezentei analize, dintr-un total de 67 inculpați achitați , ceea ce reprezintă 31,34% din totalul numărului de inculpați achitați definitiv;

- durata cea mai mare de soluționare a cauzelor privind inculpații achitați definitiv în anul 2016 a fost de 3040 zile, iar cea mai redusă de 263 de zile, rezultând o variație de 2977 de zile;

- durata cea mai mare de soluționare a cauzelor privind inculpații achitați definitiv în sem.I 2017 a fost de 3908 zile, iar cea mai redusă de 611 zile, rezultând o variație de 3297 zile.

II.D. Măsuri de valorificare dispuse de procurorii cu funcții de conducere urmare analizării soluțiilor de achitare definitivă :

II.D.1. Prin analizele dispuse în planul de activitate

Se constată că în planul de activitate al Secției Judiciare Penale din cadrul DNA au fost prevăzute analize semestriale ale soluțiilor definitive de achitare și restituire în sarcina procurorului șef secție, însă s-a stabilit urmare verificărilor că acestea conțin prin cumulare, urmare a aplicării metodei copy-paste, toate referatele privind soluțiile de achitare întocmite de procurorii de ședință.

Nota la care face referire Ordinul nr. 30/2008 corespunde analizelor semestriale privind soluțiile de achitare și restituire definitive și numai în această situație, pentru fundamentarea acesteia se reglementează dreptul de opțiune a procurorului șef secție de a solicita dosarul cauzei.

În ceea ce privește conținutul acestor analize se constată că fără excepție, toate soluțiile de trimitere în judecată a inculpaților achitați definitiv nu au fost considerate imputabile, chiar și în situațiile în care procurorii de ședință au făcut aprecieri în sens contrar (referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2016, referat nr. .../III/4/2017, referat nr. .../III/4/2017).

Mai mult se constată că argumentele ce susțin imputabilitatea trimiterii în judecată sunt preluate fără modificări în analizele semestriale, cu concluzia vădit contrară acestora, cum că „soluția nu este imputabilă procurorului” – de ex. Analiza achitărilor și restituirilor definitive în semestrul I 2017, lucrare înregistrată sub nr. .../I/6/2017 din 15.07.2017, filele 170-171: „... Această acuzație are două vulnerabilități structurale... Soluția nu este imputabilă procurorului”; Analiza achitărilor și restituirilor definitive în semestrul I 2016, lucrare înregistrată sub nr. .../I/6/2016 din 29.07.2016, filele 58-60:„... Acuzațiile reținute față de cele două inculpate ... nu sunt susținute de un material probator suficient ... pe de altă parte, mențiunea de la fila 14 din rechizitoriu ... relevă de fapt o altă acuzație față de care nu s-a început urmărirea penală și nici trimiterea în judecată a celor două inculpate ... în mod eronat s-a reținut în actul de sesizare a instanței ... soluția nu este imputabilă procurorului.”

De asemenea au fost identificate situații în care aprecierile asupra imputabilității soluției de trimitere în judecată sunt decupate din conținutul referatelor de achitare, care sunt preluate deci eliptic, prin metoda copy-paste în analizele semestriale (de ex: referatul de achitare nr. .../III/4/2017 din 25.01.2017, respectiv Analiza achitărilor și restituirilor definitive în semestrul I 2017, lucrare înregistrată sub nr. .../I/6/2017 din 15.07.2017, fila 3, paragr.2).

Totodată a fost identificată și situația în care în referatul de achitare, procurorul de ședință apreciază ca legală soluția de achitare (referat de achitare nr. .../III/2/2014 din 22.12.2016 al DNA ST Craiova, înregistrat la Structura Centrală a DNA sub nr. .../III/4/2016, fila 28 din referat), în analiza semestrială a achitărilor definitive sem.II 2016 întocmită la nivelul ST Craiova – DNA , sub nr. .../I/6/2016 din 29.12.2016 de către procurorul șef serviciu sunt făcute aprecieri de imputabilitate cu privire la susținerea actului de sesizare de către procurorul de ședință (filele 14-16), iar în Analiza achitărilor și restituirilor definitive în semestrul II 2016, lucrare înregistrată sub nr. .../I/6/2016 din 31.01.2017, filele 3-7 întocmită de procuror șef Secție judiciară penală nu există nicio referire cu privire la prestația procurorului de ședință, concluzionându-se că „Soluția nu este imputabilă procurorului”.

Toate aceste ipoteze identificate denotă o totală lipsă de implicare a procurorilor cu funcții de conducere în analiza concretă a cauzelor care au vulnerabilizat trimiterile în judecată ale DNA, cu consecința pronunțării unor soluții de achitare, demonstrând un comportament intenționat în a nu aprecia vreo trimitere în judecată ca imputabilă procurorului.

Efectele unui astfel de comportament se reverberează asupra capacității de identificare a cauzelor care generează și a condițiilor care favorizează corupția, elaborarea și prezentarea propunerilor în vederea eliminării acestora, precum și pentru perfecționarea legislației penale, atribuție esențială și specifică a DNA, conform dispozițiilor OUG nr.43/2002 de înființare a acestei structuri specializate.

II.D.2. Cu referire la prelucrarea analizelor privind soluțiile de achitare definitive cu procurorii de execuție din cadrul DNA.

La solicitarea inspectorilor judiciari, au fost puse la dispozițiile procesele verbale de ședință cu privire la prelucrarea soluțiilor de achitare definitive astfel cum au fost analizate în lucrările purtând indicativul III-4, fiind prezentate echipei de inspectori judiciari procesele verbale de ședință din datele de: 13.01.2016, 27.01.2016, 10.02.2016, 17.02.2016, 02.03.2016, 09.03.2016, 16.03.2016, 23.03.2016, 06.04.2016, 13.04.2016, 20.04.2016, 27.04.2016, 11.05.2016, 18.05.2016, 25.05.2016, 01.06.2016, 09.06.2016, 16.06.2016, 06.07.2016, 28.09.2016, 05.10.2016, 19.10.2016, 09.11.2016, 23.11.2016, 14.12.2016, 28.12.2016, 18.01.2017, 15.03.2017, 28.03.2017, 05.04.2017, 12.04.2017, 19.04.2017, 27.04.2017, 10.05.2017, 16.05.2017, 24.05.2017, 08.06.2017, 14.06.2017, 21.06.2017, 27.06.2017 și 07.07.2017.

Din analiza proceselor – verbale de ședință, depuse fără nicio selecție în raport de solicitările inspectorilor judiciari de către conducerea Secției judiciare penale, se constată că nu au existat prelucrări în ședințele respective cu procurorii Secției judiciare penale a DNA și cu ceilalți procurori cu funcții de execuție a referatelor de achitare întocmite sau a analizelor semestriale privind achitările și restituirile definitive, ceea ce s-ar fi impus, în conformitate cu art.1 alin.2 din Ordinul nr.213/2014.

II.D.3. Raportările la Cabinetul procurorului general al PÎCCJ.

Din verificările efectuate a rezultat că nu a existat nicio raportare scrisă la Cabinetul procurorului general al PÎCCJ, în conformitate cu disp.art.7 pct.I, lit.A) sublit.b) din Ordinul nr.213/2014, care impun ca de îndată să fie informată conducerea Ministerului Public asupra notelor procurorilor cu funcții de conducere din cadrul DNA, referitoare la informările vizând soluțiile de achitare definitive întocmite conform Anexei 2 la Ordinul nr.213/2014.

S-a constatat, însă că singurele raportări făcute în baza Ordinului nr.213/2014 privind soluțiile de achitare au fost cele anuale referitoare la Analiza indicatorilor de calitate, elaborată conform Anexei nr.5 la ordin, analiză, care, în raport de deficiențele anterior prezentate nu a cuprins în mod real aprecierile asupra soluțiilor de trimitere în judecată ale procurorului vizând imputabilitatea acestora. Din această perspectivă, analizele DNA comunicate procurorului general nu sunt de natură a fi conforme cu Ordinul nr.213/2014, denaturând realitatea faptică și reprezentând doar niște informări întocmite în mod formal.

Totodată, s-a constatat că a fost încălcat Ordinul nr.213/2014 în privința raportării informărilor privind soluțiile de achitare, pronunțate în cauzele cu inculpați arestați la Cabinetul procurorului general al PÎCCJ , respectiv au fost încălcate prev. art.7 pct.Ilit.A, sublit.b) din Ordinul nr.213/2014.

Cu privire la acest aspect se constată o vulnerabilitate prin necorelarea disp. art.7 pct.Ilit.B)sublit.a) cu disp.art.5 pct.I,lit.A, sublit.e) din Ordinul nr.213/2014, în sensul că art.7 pct.Ilit.B) sublit.a) din Ordinul nr.213/2014 prevede obligația raportării de îndată la cabinetul procurorului general al PÎCCJ a actelor menționate la art.5 pct.I,lit.B), sublit.e) care nu poate fi identificată, întrucât lit.B de la art.5 pct.I, nu conține sublit.e), fiind o eroare materială de redactare a conținutului art.7 pct.Ilit.B). Din analiza disp.art. art.5 pct.I,lit.A, care reglementează situația raportărilor de îndată a parchetelor ordinare către parchetele de pe lângă curțile de apel se constată că la sublit.e) sunt prevăzute „cazurile de inculpați (arestați sau nearestați preventiv) trimiși în judecată prin rechizitoriu...”

Prin urmare, ținând cont de echivalența în raportare de către parchetele ordinare și de către structurile specializate ale PÎCCJ a datelor colectate în sistemul informațional al Ministerului Public, nefiind de imaginat ca și cazurile de inculpați achitați definitiv prin actele de trimitere în judecată emise de către DNA să nu aibă același regim ca și cazurile de inculpați achitați definitiv prin actele de trimitere în judecată emise de către celelalte parchete din Ministerul Public, se constată că art.7 pct.Ilit.B)sublit.a) se referă în realitate la art.5 pct.I,lit.A,sublit.e) din Ordinul nr.213/2014, aspect ușor de decelat din economia Ordinului nr.213/2014.

La nivel informal a fost comunicat echipei de inspectori judiciari de către conducerea DNA, că deși au sesizat eroarea de redactare a art.7 pct.Ilit.B)sublit.a), nu au fost întreprinse măsuri concrete pentru punerea în acord a dispozițiilor precizate și nu au fost făcute din oficiu raportări ale cauzelor cu inculpați achitați definitiv arestați sau nearestați preventiv conform Anexei 2 la Ordinul nr.213/2014 către Cabinetul procurorului general al PÎCCJ.

II.D.4. Valorificarea datelor obținute urmare analizelor întocmite după examinarea hotărârilor definitive de achitare.

A fost identificată lucrarea nr. .../ ...- .../2017, înregistrată la nivelul Secției judiciare penale a DNA la data de 15.02.2018 privind „Situația achitărilor definitive în perioada 2016- semestrul I 2017. Analiza comparativă 2016-2015, sem.I 2016- sem.I 2017”, întocmită în baza Ordinului nr.1620/C/2017 din 07.12.2017 a procurorului șef DNA prin care se dispunea ca până la data de 15.02.2018 să se efectueze o astfel de analiză detaliată, „în raport de data sesizării primei instanțe și momentul pronunțării soluției definitive”, lucrare ce a fost rezolutată la data de 22.02.2018 de către procurorul șef DNA „ Având în vedre lucrările nr. .../C/2017 privind analiza achitărilor și restituirilor definitive pe sem.II 2017, rog procurorul șef și procurorul șef adjunct al Secției judiciar penale, precum și ceilalți procurori cu funcții de conducere din cadrul acestei secții, ca până la 16.04.2018 să procedeze la întocmirea unei analize a achitărilor și restituirilor definitive dispuse de instanțele de judecată în anul 2017 pentru identificarea factorilor și cauzelor care au concurat la adoptarea acestor soluții în urma analizării motivelor hotărârilor instanței pentru a folosi concluziile acestei analize la îmbunătățirea activității de urmărire penală și judiciar”.

Succesiv, procurorul șef Secție judiciară penală a solicitat conducerii DNA, prelungirea termenului de întocmire a analizei până la data de 23.04.2018 și ulterior până la 30.04.2018, ceea ce a condus la imposibilitatea luării la cunoștință de către echipa de inspectori, dacă a fost sau nu întocmită o analiză, astfel cum a fost dispusă și care susține cerințele Anexei nr.2 din Ordinul nr.213/2014, cerințe care după cum am precizat anterior nu au fost respectate în marea majoritate a analizelor întocmite.

Or, din cele de mai sus, rezultă pe de o parte că lucrarea a fost greșit cartată la indicativul III-13, întrucât conținutul acesteia este identic celui prevăzut în planul de activitate de la nivelul Secției judiciare penale, ceea ce impunea cartarea la indicativul I-6, conform normelor în materie, iar pe de altă parte că dispunerea la acel moment a unei astfel de analize face dovada per se că până la data de 22.02.2018, conținutul analizelor anterioare era neconform dispozițiilor Ordinului nr.213/2014.

II.D.5. Punerea în aplicare a dispozițiilor Ordinului nr.7/28.01.2015 al procurorului general privind unele măsuri administrative în cazuri de achitări definitive, în temeiul art.16 lit.c) C.p.p..

Urmare solicitării echipei de inspectori judiciari cu privire la respectarea dispozițiilor Ordinului nr.7/2015 cu referire la disp.art.2 alin.1, 3 și 4 din ordin, care prevăd: „ Art.2(1) Cauzele în care s-au pronunțat hotărâri definitive de achitare în temeiul art.16 lit.c) C.p.p. sunt analizate de către parchetul care a sesizat instanța de fond, în termen de 15 zile de la primirea comunicării prevăzute de art.1 alin.(1) sau alin.(2), apreciindu-se dacă soluția relevă insuficiența probelor de vinovăție sau săvârșirea infracțiunii de către o altă persoană decât inculpatul./.../(3) Dacă există indicii privind săvârșirea infracțiunii de către o altă persoană, se va proceda la continuarea cercetărilor/reluarea urmăririi penale, fie prin sesizare din oficiu, potrivit art.292, fie prin redeschiderea urmăririi penale, potrivit art.355C.p.p., dacă față de adevăratul autor se dispusese clasarea. (4)Procesul verbal de sesizare din oficiu se înregistrează conform art.4, art.7, și art.11 din Normele metodologice privind înregistrarea, evidența unitară, circuitul sesizărilor penale și coordonarea administrativă a activităților dispuse organelor de poliție de către procuror...... ”conducerea DNA, prin adresa nr. .../C/27.04.2018 a comunicat că „din comunicările șefilor de structuri care au întocmit rechizitoriile, a rezultat că nu au existat situații în care să fi fost incidente dispozițiile...”

De altfel, poziția conducerii DNA pe această chestiune, confirmă constatările echipei de inspectori în sensul că analizele întocmite la nivelul Structurii centrale și care vizau rechizitoriile serviciilor teritoriale nu au fost comunicate acestor structuri în vederea identificării cauzelor care vulnerabilizează trimiterile în judecată și oportunitatea redeschiderilor de urmărire penală.

III.DEFICIENŢE ŞI VULNERABILITĂŢI IDENTIFICATE, PROPUNERI PENTRU ÎNLĂTURAREA DISFUNCŢIONALITĂŢILOR ŞI PREVENIREA RISCURILOR ÎN MATERIA ANALIZATĂ.

În raport de obiectivele de control stabilite prin Ordinul inspectorului șef al Inspecției Judiciare nr.37/26.03.2018 se identifică următoarele deficiențe și vulnerabilități:

III.1. în ceea ce privește primirea, înregistrarea și circuitul lucrărilor având ca obiect achitările definitive înregistrate în perioada 2016 - semestrul I 2017, evidența acestor activități:

În anul 2015 au fost 96 inculpați achitați, iar în anul 2016 un număr total de 134 inculpați achitați, constatându-se o creștere de 39,58 %.

În anul 2015 au fost 2 inculpați achitați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu (1 inculpat în sem. I 2015, 1 inc. în sem. II 2015), iar în anul 2016 un număr total de 6 inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu achitați (6 inc. în sem. I 2016), constatându-se o creștere de 200 %.

În ceea ce privește raportarea semestrială a fiecărui an, respectiv sem.I 2015, sem. I 2016 și sem. I 2017 se constată o creștere de 500% a numărului de inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu în sem.I 2016 față de sem. I 2015 și respectiv o creștere de 400% a numărului de inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu în sem.I 2017 față de sem.I 2015.

Trebuie precizat faptul că potrivit datelor comunicate procurorului general în Analiza indicatorilor de calitate pe anul 2016 din totalul de 134 de inculpați achitați definitiv au fost raportați doar 3 inculpați achitați definitiv reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu, în realitate numărul acestora fiind de 6, conform datelor puse la dispoziția echipei de inspectori judiciare(tabele și referate de achitare).

S-au constatat inadvertențe la raportarea exactă a numărului de inculpați achitați defalcat pe temeiuri de achitare.

În ceea ce privește momentul raportării statistice a soluției de achitare și respectarea criteriilor de cartare a lucrărilor întocmite s-a constatat în unele cazuri luarea în evidență scriptică a soluțiilor de achitare nedefinitive în acel an, cu raportare întocmită într-un an viitor, cel al rămânerii definitive a soluțiilor de achitare.

Aceste situații descrise, duc la concluzia că în realitate în evidența scriptică a cazurilor de inculpați achitați, se are în vedere data pronunțării hotărârii nedefinitive de achitare, dată în funcție de care se întocmește un referat inițial privind soluția de achitare nedefinitivă, iar, ulterior, dacă aceasta se confirmă în căile de atac, raportarea se face pe numărul vechi de lucrare.

Nu în ultimul rând se constată că la nivelul serviciilor teritoriale, cartarea referatelor nu respectă Ordinul nr.24/23.04.1997 al procurorului general al PÎCCJ privind aprobarea nomenclatorului arhivistic al grupării în dosare a documentelor întocmite în activitatea Ministerului Public, cu modif.și completările ulterioare, lucrările fiind înregistrate la alte indicative (III/2 - declarațiile privind căile de atac, III/13 - cauze fără participarea procurorului în instanță și respectiv diverse lucrări în legătură cu activitatea judiciară).

III.2. În ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor înscrise în programele de activitate vizând perioada 2016 - semestrul I 2017 referitoare la situația achitărilor definitive înregistrate:

În planul de activitate al Secției Judiciare Penale din cadrul DNA au fost prevăzute analize semestriale ale soluțiilor definitive de achitare și restituire în sarcina procurorului șef secție, însă s-a stabilit urmare verificărilor că acestea conțin prin cumulare, urmare a aplicării metodei „copy-paste”, toate referatele privind soluțiile de achitare întocmite de procurorii de ședință.

În ceea ce privește conținutul acestor analize se constată că fără excepție, toate soluțiile de trimitere în judecată a inculpaților achitați definitiv nu au fost considerate imputabile, chiar și în situațiile în care procurorii de ședință au făcut aprecieri în sens contrar.

Argumentele ce susțin imputabilitatea trimiterii în judecată sunt preluate fără modificări în analizele semestriale, cu concluzia vădit contrară acestora, cum că „soluția nu este imputabilă procurorului”.

Au fost identificate situații în care aprecierile asupra imputabilității soluției de trimitere în judecată sunt decupate din conținutul referatelor de achitare, care sunt preluate deci eliptic, prin metoda „copy-paste” în analizele semestriale.

A fost identificată și situația în care în referatul de achitare, procurorul de ședință apreciază ca legală soluția de achitare, în analiza semestrială a achitărilor definitive sem.II 2016 întocmită la nivelul unui serviciu teritorial al DNA, de către procurorul șef serviciu sunt făcute aprecieri de imputabilitate cu privire la susținerea actului de sesizare de către procurorul de ședință, iar în Analiza achitărilor și restituirilor definitive în semestrul II 2016 întocmită de procuror șef Secție judiciară penală nu există nicio referire cu privire la prestația procurorului de ședință, concluzionându-se că „Soluția nu este imputabilă procurorului”.

Ipotezele identificate denotă o totală lipsă de implicare a procurorilor cu funcții de conducere în analiza concretă a cauzelor care au vulnerabilizat trimiterile în judecată ale DNA, cu consecința pronunțării unor soluții de achitare, demonstrând un comportament intenționat în a nu aprecia vreo trimitere în judecată ca imputabilă procurorului.

Efectele unui astfel de comportament se reverberează asupra capacității de identificare a cauzelor care generează și a condițiilor care favorizează corupția, elaborarea și prezentarea propunerilor în vederea eliminării acestora, precum și pentru perfecționarea legislației penale, atribuție esențială și specifică a DNA, conform dispozițiilor OUG nr.43/2002 de înființare a acestei structuri specializate.

III.3. În ceea ce privește situația achitărilor definitive înregistrate în perioada 2016 - semestrul I 2017 la nivelul Secției judiciare a Direcției Naționale Anticorupție; identificarea în fiecare caz a datei sesizării primei instanțe și a momentului pronunțării soluției definitive se constată existența unei vulnerabilități referitoare la durata judecării cauzelor, cu impact asupra disipării pericolului social al faptelor pentru care s-a dispus trimiterea în judecată.

III.4. În ceea ce privește informările privind hotărârile definitive de achitare, întocmite în temeiul Ordinului procurorului general al Parchetului de pe lângă înalta Curte de Casație și Justiție privind hotărârile definitive de achitare și restituire, pronunțate de instanțe, constatările echipei de inspectori vizează:

III.4.1.Respectarea condițiilor de formă a informărilor privind soluțiile de achitare din perspectiva:

- titulatura lucrării întocmite: Fără excepție în toate cazurile procurorii au întocmit referate deși Ordinul nr.213/2014 face referire la „notă”, ceea ce denotă o lipsă de preocupare pentru acuratețea formei actelor întocmite la nivelul Secției Judiciare din cadrul DNA atât la nivelul procurorilor cu funcții de execuție cât și la nivelul procurorilor cu funcții de conducere.

- data întocmirii lucrărilor în raport de data rămânerii definitive a hotărârilor judecătorești și de data motivării acestora: Toate informările privind soluțiile de achitare definitive au fost întocmite la o dată apropiată de data rămânerii definitive a hotărârilor de achitare. În realitate, în majoritatea cazurilor nu a fost efectuată nicio analiză asupra imputabilității soluției de trimitere în judecată în raport de argumentele instanței de control judiciar.

Se constată ca vulnerabilitate, necorelarea dispozițiilor Ordinului nr.213/2014 cu situația faptică stabilită în urma prezentului control, ceea ce ar impune ca emitentul Ordinului nr.213/2014, respectiv procurorul general al PÎCCJ să analizeze și și dispună o soluție privind posibilitatea referirii la date statistice aferente unui an anterior în analiza viitoare a indicatorilor de calitate, tocmai pentru a nu se omite nicio cauză care ar putea vulnerabiliza trimiterile în judecată ulterioare.

Referatele privind soluțiile de achitare nedefinitive, întocmite și prezentate echipei de control nu se conformează comunicărilor prevăzute de Ordinul nr.30/2008 privind organizarea și funcționarea sistemului informațional la nivelul DNA.

Nu a existat, în majoritatea covârșitoare a cazurilor, după rămânerea definitivă a hotărârii de achitare nicio analiză efectivă a imputabilității soluției de trimitere în judecată, având la baza considerentele hotărârii instanței de control judiciar.

Nu au existat informări de la nivelul Structurii Centrale către serviciile teritoriale în cazurile în care, prin nesocotirea Ordinului nr.30/2008, referatele de achitare au fost întocmite de procurorii de ședință de la nivelul Structurii Centrale a DNA și nu de procurorii cu funcții de conducere de la nivelul serviciilor teritorial emitente ale actului de sesizare a instanței, cu privire la analiza imputabilității procurorului a acestor soluții de achitare definitive, fiind anulată astfel posibilitatea ca procurorii de caz de la nivelul serviciilor teritoriale precum și procurorii șefi ai acestor servicii, să poată analiza cauzele care au generat soluția de achitare și să aprecieze asupra măsurilor concrete care să prevină vulnerabilizarea trimiterilor în judecată la nivelul serviciilor teritoriale.

- efectuarea analizei prevăzute de Anexa nr.2 la Ordinul nr.213/2014 pe baza dosarului de instanță: Niciunul din referatele întocmite de procurorii de ședință din cadrul structurilor teritoriale ale DNA sau din cadrul Structurii Centrale a DNA nu a avut la bază, în vederea unei analize concrete a imputabilității soluției de achitare procurorului care a emis rechizitoriul, dosarul de instanță al cauzei.

Se constată o nerespectare vădită a Ordinului nr. 213/2014 cât și a propriului ordin emis la nivelul DNA privind organizarea și funcționarea sistemului informațional al structurii specializate, atestând o lipsă de preocupare din partea procurorilor cu funcții de conducere ai Secției Judiciare a DNA cât și a procurorului șef DNA, care, în perioada de referință (2016 – semestru I 2017) nu au luat nicio măsură în vederea actualizării prevederilor Ordinului nr.30/2008, urmare a apariției Ordinului nr. 213/2014 și nici în vederea respectării dispozițiilor Ordinului nr. 213/2014 privind întocmirea informărilor privind soluțiile de achitare pe baza dosarelor de instanță, dispoziții care au fost preluate identic din Ordinul nr. 229/2007.

- magistrații procurori semnatari ai lucrărilor: Ordinul nr.213/2014 impunea ca informările privind soluțiile de achitare definitivă să fie întocmite de procurorii cu funcții de conducere din cadrul Direcției, însă acestea au fost întocmite exclusiv de către procurorii de ședință care au participat la judecarea cauzelor la fond și/sau în apel, iar dacă aceștia aveau funcții de conducere informările au fost întocmite în considerarea calității lor de procurori de ședință în cauzele respective și nu în condițiile impuse de Ordinul nr. 213/2014.

III.4.2. Respectarea condițiilor de fond a informărilor privind soluțiile de achitare din perspectiva:

- existenței aprecierilor asupra legalității și temeiniciei soluției procurorului de trimitere în judecată a inculpatului/inculpaților achitați, în vederea stabilirii eventualei răspunderi (analiza imputabilității).

Cu foarte puține excepții niciun referat întocmit de către procurorii de ședință nu conține aprecieri motivate efectiv și corespunzător asupra imputabilității soluției procurorului, fiind întocmite într-o proporție covârșitoare pe baza hotărârilor definitive nemotivate și existând însă aprecieri referitoare la legalitatea și temeinicia hotărârilor judecătorești sau, mai mult, la judecătorii cauzelor.

Analizele efectuate asupra imputabilității procurorului a soluției de trimitere în judecată au fost așadar formale în contextul descris anterior, pornind de la presupuneri și comentarii pe text.

III.5. În ceea ce privește măsurile dispuse de procurorii cu funcții de conducere pentru organizarea activității privind achitările definitive înregistrate în perioada 2016 - semestrul 1 2017

Nu au existat prelucrări în ședințele de analiză a soluțiilor săptămânale cu procurorii Secției judiciare penale a DNA și cu ceilalți procurori cu funcții de execuție a referatelor de achitare întocmite sau a analizelor semestriale privind achitările și restituirile definitive, ceea ce s-ar fi impus, în conformitate cu art.1 alin.2 din Ordinul nr.213/2014.

Nu a existat nicio raportare scrisă la Cabinetul procurorului general al PÎCCJ, în conformitate cu disp.art.7 pct.I, lit.A) sublit.b) din Ordinul nr.213/2014.

Analizele privind indicatorii de calitate întocmite la nivelul DNA și comunicate procurorului general nu sunt de natură a fi conforme cu Ordinul nr.213/2014, denaturând realitatea faptică și reprezentând doar niște informări întocmite în mod formal.

A fost încălcat Ordinul nr.213/2014 în privința raportării informărilor privind soluțiile de achitare, pronunțate în cauzele cu inculpați arestați la Cabinetul procurorului general al PÎCCJ, respectiv au fost încălcate prev. art.7 pct.I lit.A, sublit. b) din Ordinul nr.213/2014.

Cu privire la acest aspect se constată o vulnerabilitate prin necorelarea disp. art.7 pct.Ilit.B) sublit.a) cu disp.art.5 pct.I,lit.A, sublit.e) din Ordinul nr.213/2014, în sensul că art.7 pct.Ilit.B) sublit.a) din Ordinul nr.213/2014 prevede obligația raportării de îndată la cabinetul procurorului general al PÎCCJ a actelor menționate la art.5 pct.I,lit.B), sublit.e) care nu poate fi identificată, întrucât lit.B de la art.5 pct.I, nu conține sublit.e), fiind o eroare materială de redactare a conținutului art.7 pct.Ilit.B).

La nivelul DNA nu au fost întreprinse măsuri concrete pentru punerea în acord a dispozițiilor precizate și nu au fost făcute din oficiu raportări ale cauzelor cu inculpați achitați definitiv arestați sau nearestați preventiv conform Anexei 2 la Ordinul nr.213/2014 către Cabinetul procurorului general al PÎCCJ.

În ceea ce privește valorificarea datelor obținute urmare analizelor semestriale prevăzute în planul de activitate întocmite după examinarea hotărârilor definitive de achitare, a fost identificată lucrarea nr.4642/III-13/2017, ce a fost greșit cartată la indicativul III-13, întrucât conținutul acesteia este identic celui prevăzut în planul de activitate de la nivelul Secției judiciare penale, ceea ce impunea cartarea la indicativul I-6, conform normelor în materie, iar pe de altă parte că dispunerea la data de 22.02.2018 a unei astfel de analize face dovada per se că până la această dată, conținutul analizelor semestriale anterioare era neconform dispozițiilor Ordinului nr.213/2014.

În ceea ce privește punerea în aplicare a dispozițiilor Ordinului nr.7/28.01.2015 al procurorului general privind unele măsuri administrative în cazuri de achitări definitive, în temeiul art.16 lit.c) C.p.p., s-a constat că nu au fost luate de către conducerea DNA, măsuri în acest sens, nefiind comunicate acestor structuri analizele întocmite la nivelul Structurii centrale și care vizau rechizitoriile serviciilor teritoriale, în vederea identificării cauzelor care vulnerabilizează trimiterile în judecată și oportunitatea redeschiderilor de urmărire penală.

IV.ASPECTE POZITIVE DIN ACTIVITATEA DESFĂŞURATĂ ÎN MATERIA ANALIZATĂ CARE POT FI GENERALIZATE CA BUNE PRACTICI.

Nu au fost identificate.

V.CONCLUZII

V.1. Din perspectivă statistică:

a). În anul 2016 s-a înregistrat un număr total de 134 inculpați achitați, constatându-se o creștere de 39,58 %, comparativ cu anul 2015 în care au fost 96 inculpați achitați definitiv. Creşterea s-a menţinut şi în ceea ce priveşte semestrul I 2017, faţă de anul 2015, când s-au înregistrat 67 de inculpaţi achitaţi definitiv, într-o perioadă de 6 luni.

În anul 2016 un număr total de 6 inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu au fost achitați definitiv, față de 2 în anul 2015 constatându-se o creștere de 200 %.

Se constată o creștere de 500% a numărului de inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu în sem.I 2016 față de sem.I 2015 și respectiv o creștere de 400% a numărului de inculpați reținuți, arestați preventiv sau arestați la domiciliu în sem.I 2017 față de sem.I 2015.

În anul 2015, în temeiul art. 16 lit.a) C.p.p – fapta nu există - au fost achitați 13 inculpați, respectiv 5 inculpați în anul 2016 şi 10 inculpaţi în semestrul I 2017. Se constată astfel că după o scădere cu 61,53% a inculpaţilor achitaţi în acest temei în anul 2016 faţă de anul 2015, în semestrul I 2017 s-a înregistrat un număr de inculpaţi dublu faţă de cel înregistrat în tot anul 2016.

În temeiul art.16 lit.c) C.p.p. în anul 2015 au fost achitaţi 32 de inculpaţi; în anul 2016 au fost achitați 60 inculpați, iar în sem.I 2017 un număr de 9 inculpați. Aşadar, în ceea ce priveşte temeiul de achitare prevăzut de art.16 lit.c) C.p.p – nu există probe că o persoană a săvârşit infracţiunea - s-a înregistrat o creştere de 87,5 % în anul 2016 comparativ cu anul 2015; în semestrul I 2017 a fost înregistrată o scădere semnificativă a numărului de inculpaţi achitați în acest temei.

În anul 2015, în temeiul art.16 lit.d) C.p.p – există o cauză justificativă sau de neimputabilitate - au fost achitați 20 de inculpați, niciun inculpat nu a fost achitat în anul 2016, iar în semestrul I 2017 a fost achitat în acelaşi temei 1 inculpat, ceea ce denotă o scădere constantă a inculpaţilor achitaţi în acest temei.

b).În evidența scriptică a cazurilor de inculpați achitați, se are în vedere data pronunțării hotărârii nedefinitive de achitare, dată în funcție de care se întocmește un referat inițial privind soluția de achitare nedefinitivă, iar, ulterior, dacă aceasta se confirmă în căile de atac, raportarea se face pe numărul vechi de lucrare.

c).La nivelul serviciilor teritoriale, cartarea referatelor nu respectă Ordinul nr.24/23.04.1997 al procurorului general al PÎCCJ privind aprobarea nomenclatorului arhivistic al grupării în dosare a documentelor întocmite în activitatea Ministerului Public, cu modif.și completările ulterioare.

d). S-a constatat în unele cazuri luarea în evidență scriptică a soluțiilor de achitare nedefinitive în acel an, cu raportare întocmită într-un an viitor, cel al rămânerii definitive a soluțiilor de achitare.

e). S-au constatat inadvertențe la raportarea exactă a numărului de inculpați achitați defalcat pe temeiuri de achitare.

V.2. Din perspectiva obiectivelor înscrise în programele de activitate vizând perioada 2016 - semestrul I 2017 referitoare la situația achitărilor definitive înregistrate:

a). Din conținutul analizelor semestriale privind soluțiile de achitare definitivă se constată că fără excepție, toate soluțiile de trimitere în judecată a inculpaților achitați definitiv nu au fost considerate imputabile, chiar și în situațiile în care procurorii de ședință au făcut aprecieri în sens contrar.

b). totala lipsă de implicare a procurorilor cu funcții de conducere în analiza concretă a cauzelor care au vulnerabilizat trimiterile în judecată ale DNA, cu consecința pronunțării unor soluții de achitare, demonstrând un comportament intenționat în a nu aprecia vreo trimitere în judecată ca imputabilă procurorului.

V.3. Din perspectiva informărilor privind hotărârile definitive de achitare, întocmite în temeiul Ordinului procurorului general al Parchetului de pe lângă înalta Curte de Casație și Justiție privind hotărârile definitive de achitare și restituire, pronunțate de instanțe:

a). lipsă de preocupare pentru acuratețea formei actelor întocmite la nivelul Secției Judiciare din cadrul DNA atât la nivelul procurorilor cu funcții de execuție cât și la nivelul procurorilor cu funcții de conducere.

b). în majoritatea cazurilor nu a fost efectuată nicio analiză asupra imputabilității soluției de trimitere în judecată în raport de argumentele instanței de control judiciar.

c). referatele privind soluțiile de achitare nedefinitive, întocmite și prezentate echipei de control nu se conformează comunicărilor prevăzute de Ordinul nr.30/2008 privind organizarea și funcționarea sistemului informațional la nivelul DNA.

d). referatele de achitare au fost întocmite de procurorii de ședință de la nivelul Structurii Centrale a DNA și nu de procurorii cu funcții de conducere de la nivelul serviciilor teritorial emitente ale actului de sesizare a instanței, cu privire la analiza imputabilității procurorului a acestor soluții de achitare definitive.

e). Nu au existat informări de la nivelul Structurii Centrale către serviciile teritoriale în cazurile în care referatele de achitare au fost întocmite de procurorii de ședință de la nivelul Structurii Centrale a DNA și nu de procurorii cu funcții de conducere de la nivelul serviciilor teritorial emitente ale actului de sesizare a instanței, cu privire la analiza imputabilității procurorului a acestor soluții de achitare definitive.

f). Niciunul din referatele întocmite de procurorii de ședință din cadrul structurilor teritoriale ale DNA sau din cadrul Structurii Centrale a DNA nu a avut la bază, în vederea unei analize concrete a imputabilității soluției de achitare procurorului care a emis rechizitoriul, dosarul de instanță al cauzei.

g). lipsa de preocupare din partea procurorilor cu funcții de conducere ai Secției Judiciare a DNA cât și a procurorului șef DNA, care, în perioada de referință (2016 – semestru I 2017) nu au luat nicio măsură în vederea actualizării prevederilor Ordinului nr.30/2008, urmare a apariției Ordinului nr. 213/2014 și nici în vederea respectării dispozițiilor Ordinului nr. 213/2014 privind întocmirea informărilor privind soluțiile de achitare pe baza dosarelor de instanță, dispoziții care au fost preluate identic din Ordinul nr. 229/2007.

h). notele conținând informările privind soluțiile de achitare definitivă nu au fost întocmite de procurorii cu funcții de conducere din cadrul Direcției, ci au fost întocmite exclusiv de către procurorii de ședință.

i). Cu foarte puține excepții niciun referat întocmit de către procurorii de ședință nu conține aprecieri motivate efectiv și corespunzător asupra imputabilității soluției procurorului, existând însă aprecieri referitoare la legalitatea și temeinicia hotărârilor judecătorești sau, mai mult, la judecătorii cauzelor.

j). Analizele efectuate asupra imputabilității procurorului a soluției de trimitere în judecată au fost așadar formale pornind de la presupuneri și comentarii pe text.

V.4. Din perspectiva măsurilor dispuse de procurorii cu funcții de conducere:

a). Nu au existat prelucrări în ședințele de analiză a soluțiilor săptămânale cu procurorii Secției judiciare penale a DNA și cu ceilalți procurori cu funcții de execuție a referatelor de achitare întocmite sau a analizelor semestriale privind achitările și restituirile definitive.

b). Nu a existat nicio raportare scrisă la Cabinetul procurorului general al PÎCCJ, în conformitate cu disp.art.7 pct.I, lit.A) sublit.b) din Ordinul nr.213/2014.

c). Au fost încălcate prev. art.7 pct.Ilit.A, sublit.b) din Ordinul nr.213/2014.

d). La nivelul DNA nu au fost întreprinse măsuri concrete pentru punerea în acord a dispozițiilor precizate și nu au fost făcute din oficiu raportări ale cauzelor cu inculpați achitați definitiv arestați sau nearestați preventiv conform Anexei 2 la Ordinul nr.213/2014 către Cabinetul procurorului general al PÎCCJ.

e). Nu au fost luate de către conducerea DNA, măsuri în vederea punerii în aplicare a dispozițiilor Ordinului nr.7/28.01.2015 al procurorului general al PÎCCJ, nefiind comunicate structurilor teritoriale analizele întocmite la nivelul Structurii centrale și care vizau rechizitoriile serviciilor teritoriale, în vederea identificării cauzelor care vulnerabilizează trimiterile în judecată și oportunitatea redeschiderilor de urmărire penală.

INSPECTORI JUDICIARI

Coordonator, procuror ...

Procuror ...

Prezentul raport se publică în temeiul art. 65 alin. (3) din Regulamentul privind Normele pentru efectuarea lucrărilor de inspecție de către Inspecția Judiciară.

Raportul a fost aprobat prin Hotărârea Secției pentru Procurori nr. 416 din 11.09.2018, conform ordinii de zi soluționate, publicată pe site-ul web al Consiliului Superior al Magistraturii la adresa www.csm1909.ro secţiunea „Hotărâri ale Secţiei pentru Procurori”.